Rapport om undersøgelse af danske virksomheders behov for sproglig- og kulturel viden 

Forfatter
Lise Damsgaard Jørgensen
Center for Sprogteknologi
Danmark

Juni 2000
                    Revideret februar 2001

INDHOLD
KONKLUSION	iii
1. Baggrund	1
1.1.  Overblik over tidligere undersøgelser	1
1.2.  Hovedemner	1
1.2.1.  Baggrund for sprogbrug i Danmark	1
1.2.2.  Generel eksportsituation	1
2. Undersøgelsesgruppens profil	2
2.1.  Metode/Indsamling af data	2
2.2.  Virksomhedsprofiler	2
2.2.1.  Industriel sektor	2
Alle de industrielle sektorer som blev tilsendt spørgeskemaer har frembragt mindst een besvarelse. De største sektorer er repræsenteret med et større antal besvarelser end de små. Besvarelserne kommer fra virksomheder over hele landet, så i den forstand er undersøgelsens resultater repræsentative for Danmark.	2
2.2.2.  Antal medarbejdere	2
2.2.3.  Omsætning	3
Oversigten viser at der er mange små virksomheder i Danmark, og man må derfor antage at mange virksomheder har problemer med at gennemføre en sprogstrategi.	3
2.2.4.  Placering af hovedkontor	3
2.2.5.  Eksportaktivitet	3
2.2.6.  Importaktivitet	5
3.  Nuværende brug af og behov for fremmedsprog	6
3.1.  Hvilke sprog anvender virksomhederne?	6
3.2.  Hvilke sprogfærdigheder anvender virksomhederne?	7
3.3.  Sprogkundskaber til rådighed – medarbejdere med sprogkundskaber	8
4.  Sproglige barrierer (uopfyldte sproglige behov)	9
4.1.  Sproglige barrierer	9
4.1.1.   Generel oversigt	9
4.2.  Kulturelle barrierer	9
4.2.1. Generel oversigt	9
4.3.  Tab af ordre	10
4.3.1.  Generel oversigt	10
5. Virksomhedernes sprogstrategier	11
5.1.  Sprogundervisning	11
5.1.1.  Analyse af tidligere sprogundervisning	11
Figure 5.1. Analyse af tidligere sprogtræning	11
5.1.2.  Moderne sprogværktøjer	12
5.2.  Ansættelse af fremmedsprogede medarbejdere	13
5.2.1.  Oversigt over ansættelser	13
5.3.  Sprogstrategier	13
5.3.1.  Oversigt over strategier	13
5.4.  Brug af oversættere	13
5.5.  Opsummering	13
6.  Fremtidige behov for sprogkundskaber/Hvilke sprog?	14
6.1. Ændringer i handelsmønstre	14
6.2.  Fremtidig efterspørgsel på sprogundervisning	14

KONKLUSION

Formålet med denne rapport er at undersøge eksportvirksomheders viden om fremmedsprog og kulturelle forskelle. Hovedkonklusionerne i denne rapport er:

-	Danskere har tradition for at kunne flere sprog

-	Danske eksportvirksomheder ansætter folk med gode sprogkundskaber

-	Virksomhederne lægger vægt på fortløbende sprogundervisning til deres ansatte

-	42 % af virksomhederne i undersøgelsen har en sprogstrategi

-	Danske virksomheder støder ind i sproglige og kulturelle barrierer. 

-	Virksomheder som er stødt ind i disse barrierer og som forsøger at komme dem til livs ved at modtage sprogundervisning eller alliere sig med en lokal agent erkender at det har en betydning for deres eksport fremover. 

1.Baggrund 
1.1. Overblik over tidligere undersøgelser
Målet med dette projekt er at udvide undersøgelsesområdet for EU-projektet ELUCIDATE under Leonardo da Vinci-programmet til at inkludere andre lande, som ikke indgik i ELUCIDATE-projektet. ELUCIDATE-projektet inkluderede Frankrig, Tyskland, Spanien og England, og undersøgelserne blev foretaget i perioden fra 1994 til 1997. En forgænger for ELUCIDATE-projektet var FLAIR-projektet, som foregik i 1992 og 1993 i den sydlige del af Danmark, Baskerlandet, Spanien, den sydvestlige del af Tyskland, det nordlige Holland samt i Nordengland. 
Formålet med denne ELISE-undersøgelse er at analysere kendskabet til fremmedsprog og fremmede kulturer i danske eksportvirksomheder.
Den samme undersøgelse foretages samtidigt i andre europæiske lande, nemlig i Irland, Nordirland, Skotland, Sverige og Holland.
Analysen er baseret på en spørgeskemaundersøgelse sendt ud til udvalgte eksportvirksomheder. 

Resultaterne af denne undersøgelse underbygges af en undersøgelse lavet af Storstrøms Erhvervscenter og finansieret af det europæiske MLIS-program, som analyserer forholdet mellem eksportaktivitet og sprogkundskaber i virksomheder. Storstrøms Erhvervscenters rapport, Undersøgelse om virksomhedernes eksport og sprog, viser de samme resultater med hensyn til sprogfærdigheder i specifikke sprog som denne rapport. Resultaterne er også i høj grad de samme som dem man finder i rapporten Foreign Language Analysis in Industrial Regions of Europe, lavet af Annette Grindsted, Institut for Erhvervssprog, HandelshøjskoleSyd, 1992 (FLAIR-projektet).

1.2. Hovedemner
1.2.1. Baggrund for sprogbrug i Danmark
Det danske sprog tales kun af ca. 5 millioner mennesker men forstås af en stor del af befolkningen i de andre skandinaviske lande. Derfor er kendskab til andre sprog i høj grad nødvendigt for at kunne kommunikere med folk fra udlandet, og engelsk og tysk er således normalt obligatorisk for alle skoleelever i dag. 
Engelsk anvendes i vid udstrækning af de fleste danskere. De fleste danskere, især af den yngre generation, har kendskab til tysk; brugen af tysk er dog mest udbredt i den sydligste del af landet. 
Næst efter engelsk og tysk er fransk og/eller spansk de sprog der oftest undervises i.
1.2.2. Generel eksportsituation
Danmark eksporterer til det meste af verden. Eksportsituationen varierer fra branche til branche. Både de danske virksomheder som ønsker at eksportere, samt de der allerede eksporterer til udlandet, kan hente stor hjælp fra forskellige organisationer og ministerielle institutioner til at trænge ind på nye markeder eller styrke deres eksisterende stilling. Eksempler på disse organisationer er Export Denmark, Erhvervenes Eksportfremme Sekretariat og Udenrigsministeriets eksportservice.
2.Undersøgelsesgruppens profil
2.1. Metode/Indsamling af data
Spørgeskemaet blev sendt ud til 906 danske eksportvirksomheder. De primære kriterier for valget af disse firmaer var at de eksporterede, samt at de repræsenterede forskellige industrier i hele landet. Virksomhederne blev fundet via Internettet, hvor brancheforeninger offentliggør deres medlemsfortegnelser, gennem direkte kontakt til brancheforeninger og gennem Det Danske Handelskammer. Der blev taget kontakt til virksomheder indenfor tekstil- og fødevareindustri, stålvare-, plastik- og byggeindustri, elektronik og telekommunikation samt  medicinalindustri, dvs. alle de store sektorer indenfor dansk industri. 

Spørgeskemaet blev sendt ud 4 gange fra november 1999 til slutningen af marts 2000 for at garantere et tilstrækkeligt antal besvarelser. Ud af 906 spørgeskemaer blev 6 returneret på grund af at adressen var forkert, eller virksomheden var flyttet. Herudover blev der rettet personlig henvendelse til et antal virksomheder for at gøre dem interesserede i at besvare spørgeskemaet. I nogle tilfælde lykkedes dette, men i de fleste tilfælde modtager SMV’er så meget post hver dag at de af tidshensyn kun kan besvare en meget lille del af den post der ikke er direkte forretningsrelateret. Efter den sidste udsendelse af spørgeskemaet  havde 52 virksomheder besvaret og returneret spørgeskemaerne. 

2.2. Virksomhedsprofiler 
2.2.1. Industriel sektor
Alle de industrielle sektorer som blev tilsendt spørgeskemaer har frembragt mindst een besvarelse. De største sektorer er repræsenteret med et større antal besvarelser end de små. Besvarelserne kommer fra virksomheder over hele landet, så i den forstand er undersøgelsens resultater repræsentative for Danmark.

Fordeling af deltagende virksomheder

Sektor	Danmark	
ENERGI OG VAND	                 2                           4%	
KONSTRUKTION OG METALINDUSTRI	               22                          42%	
FØDEVARE-, DRIKKEVARE- OG TOBAKSINDUSTRI	               10                          19%	
UDVINDING AFMINERALER, FREMSTILLING AF KEMIKALIER	                 3                            6 %	
ANDEN PRODUKTIONSVIRKSOMHED	               10                          19%	
PAPIRINDUSTRI	                 1                            2%	
TEKSTILINDUSTRI	                 3                            6%	
UKENDT	                 1                            2%	
I ALT	               52                         100%	

2.2.2. Antal medarbejdere
Som det fremgår af den nedenstående oversigt, varierer virksomhedernes profil meget. Nogle virksomheder er meget små, mens andre er temmelig store. Mere end halvdelen af besvarelserne kommer fra såkaldt små virksomheder. Dette billede svarer meget godt til den reelle fordeling af små og mellemstore virksomheder i Denmark. I sammenligning med FLAIR-rapporten har denne undersøgelse færre virksomheder med mindre end 50 ansatte.

Antal medarbejdere	          Antal virksomheder	                                     %	
0 -9 medarbejdere	5	9,62%	
10 - 49 medarbejdere	21	40,38%	
50 - 99 medarbejdere	5	9,62%	
100 - 249 medarbejdere	5	9,62%	
> 250 medarbejdere	16	30,76%	
0	52	100,00%	

2.2.3. Omsætning
Eftersom dansk ikke forstås af mange mennesker, er der i Danmark stor bevidsthed om nødvendigheden af at kunne fremmedsprog (se afsnit 1.2.1 + 3.1). Alle danske eksportvirksomheder er opmærksomme på vigtigheden af sprogkundskaber, men mulighederne for at føre denne opmærksomhed ud i livet gennem sproglige handlingsplaner, kurser osv. øges med virksomhedens størrelse og omsætning. Tendensen er således at de større virksomheder med højere omsætning gør mere for at forbedre kendskabet til fremmede sprog og kulturer. 

Omsætning	Antal virksomheder	%	
< 2 mECU	11	21,15%	
2 - 5 mECU	8	15,38%	
5 - 10 mECU	5	9,62%	
10 - 20 mECU	2	3,85%	
> 20 mECU	14	26,92%	
Ikke opgivet	12	23,08%	
	52	100,00%	
Oversigten viser at der er mange små virksomheder i Danmark, og man må derfor antage at mange virksomheder har problemer med at gennemføre en sprogstrategi.
2.2.4. Placering af hovedkontor
67% af besvarelserne kommer fra uafhængige danske virksomheder, mens resten kommer fra datterselskaber med hovedkontor enten i Danmark eller i udlandet.

Placering af hovedkontor		
		
Uafhængig virksomhed	35	67,30%	
Hovedkontor i Danmark	6	11,54%	
Hovedkontor i udlandet	11	21,16%	
I alt	52	100,00%	

2.2.5. Eksportaktivitet 
Mere end halvdelen af virksomhederne eksporterer mellem 50 og 100% af deres produkter, hvilket også var tilfældet i FLAIR-projektet, hvor undersøgelsen koncentrerede sig om den sydlige del af Danmark.

Procentvist salg til eksport				
				
% af salg til eksport	Antal virksomheder	%		
0 - 9% Eksport	2	3,85%		
10 -29% Eksport	7	13,46%		
30 -49% Eksport	3	5,77%		
50 - 100% Eksport	34	65,38%		
Ikke opgivet	6	11,54%		
I alt	52	100,00%		

Den nedenstående oversigt viser hvor danske virksomheder har deres eksportmarkeder. Som det fremgår, er det Skandinavien (Norge, Sverige og Finland) samt landene i Vest- og Centraleuropa, især Tyskland, Storbritannien og Frankrig, som er de største eksportmarkeder for danske virksomheder, men danske virksomheder har også et godt eksportmarked i USA.

Primære eksportmarkeder   (antal= 52)				
				
Land/Region	Antal virksomheder	% af virks. eksporterer	
SKANDINAVIEN	41	78,84%		
TYSKLAND	30	57,7%		
FRANKRIG	15	28,85%		
STORBRITANNIEN	14	26,92%		
USA	9	17,31%		
SPANIEN	7	13,46%		
HOLLAND	7	13,46%		
ITALIEN	6	11,54%		
BELGIEN	6	11,54%		
JAPAN	5	9,61%		
POLEN	3	5,77%		
RUSLAND	3	5,77%		
KINA	3	5,77%		
SCHWEITZ	2	3,85%		
HELE VERDEN	2	3,85%		
MELLEMØSTEN	2	3,85%		
LUXEMBOURG	2	3,85%		
FJERNØSTEN	2	3,85%		
ØSTRIG	2	3,85%		
SYDAMERIKA	2	3,85%		
AFRIKA	1	1,92%		
SAUDIARABIEN	1	1,92%		
SYDAFRIKA	1	1,92%		
THAILAND	1	1,92%		
KOREA	1	1,92%		
MALAYSIA	1	1,92%		
SYDØSTASIEN	1	1,92%		
CENTRALEUROPA	1	1,92%		
CANADA	1	1,92%		
IRAN	1	1,92%		

2.2.6. Importaktivitet
Importaktiviteten er mindre vigtig end eksportaktiviteten. Resultaterne af undersøgelsen er de samme som i FLAIR-rapporten.

Procentvis importandel af handel med udlandet			
			
	Antal virks.	%	
Ikke opgivet	16	30,77%	
 0 - 9%	8	15,38%	
 10 - 29%	8	15,38%	
 30 - 49%	3	5,77%	
 50 - 100%	17	32,70%	
I alt	52	100,00%	

3. Nuværende brug af og behov for fremmedsprog
3.1. Hvilke sprog anvender virksomhederne?
Besvarelserne viser at engelsk og tysk anvendes af næsten alle virksomheder. Kun 32,7 % af besvarelserne viser at også fransk anvendes. Andre sprog såsom spansk og portugisisk anvendes i henholdsvis 17,3% og 3,9% af tilfældene. På grund af ligheden mellem dansk og de andre skandinaviske sprog anvender 30,7 % af virksomhederne dansk/svensk/norsk i forbindelse med eksport til de skandinaviske lande. 
Det kan konkluderes at resultaterne er som forventede, da de svarer godt til danskeres generelle brug af fremmedsprog.

I 2.2.5 fremgik det at danske virksomheder eksporterer til det meste af verden, og man må derfor konkludere at virksomhederne også eksporterer til lande hvor modersmålet ikke altid er engelsk, tysk, fransk, spansk, portugisisk eller dansk.

Fig. 3.1 : Anvendte sprog (antal=52)
 
De mest anvendte sprog er, ikke overraskende, engelsk og tysk.

Fig. 3.2 : Vigtigste sprog (antal=52)

Figur 3.2 viser at engelsk og tysk er de vigtigste fremmedsprog for  danske virksomheder. Dette er i god overensstemmelse med sprogundervisningen i danske skoler.

Fig. 3.3 : Antal af anvendte fremmedsprog

(antal=52)

Danske eksportvirksomheder anvender som regel mindst to sprog i handelen med deres kunder, men det ovenstående diagram viser at nogle virksomheder anvender op til 5 sprog  mere eller mindre hyppigt (engelsk, tysk, fransk, svensk og spansk). Brugen af svensk kan forklares med at Sverige er Danmarks naboland og hører til de store eksportmarkeder for danske virksomheder. Brugen af de andre sprog kan forklares med at disse er de mest anvendte handelssprog på verdensplan. 

De ovenstående resultater stemmer overens med resultaterne af tidligere undersøgelser.

3.2. Hvilke sprogfærdigheder anvender virksomhederne? 
										(antal=52)	

Sprog	
Lytte	
Tale	
Læse	
Skrive	
Kultur	
ENGELSK	86,5%	92,3%	76,9%	84,6%	40,4%	
TYSK	73,1%	75,0%	61,5%	65,4%	36,5%	
FRANSK	25,0%	25,0%	23,1%	21,2%	9,6%	
SKANDINAVISKE SPROG(svensk/norsk)	30,7%	26,9%	19,2%	15,4%	13,5%	
SPANSK	15,4%	15,4%	15,4%	7,7%	3,8%	
ITALIENSK	5,8%	5,8%	3,8%	1,9%	3,8%	
PORTUGISISK	1,9%	3,8%	3,8%		1,9%	
Fig. 3.4 Anvendte sprogfærdigheder

Hvis man sammenligner oversigten over de primære eksportmarkeder med tallene i fig. 3.4, kan man se at de 6 største eksportmarkeder (Skandinavien, Tyskland, Frankrig, Storbritannien, USA og Spanien) svarer meget godt til de sprog som anvendes af danske virksomheder. Med andre ord så er der tilsyneladende en tendens til at  virksomhederne eksporterer til markeder  hvis sprog de har kendskab til.

Den ovenstående oversigt viser at danske virksomheder  lægger mest vægt på at have sprogfærdigheder i engelsk, tysk, skandinavisk og fransk. Dette stemmer overens med resultaterne i diagrammerne 3.1, 3.2 og 3.3. 

Man kan konkludere at virksomhederne generelt vurderer tale- og lyttefærdigheder højere end de 3 andre færdigheder, læse- og skrivefærdighed samt kendskab til landets kultur. Ingen af virksomhederne vurderer det kulturelle kendskab særlig højt. 

Årsagen til at der især lægges vægt på tale- og lyttefærdigheder er muligvis at megen handel foregår over telefonen eller ved møder. 
3.4. Sprogkundskaber til rådighed – medarbejdere med sprogkundskaber 
I 88,5 % af besvarelserne har virksomhederne ansatte med fremmedsprogskundskaber. Eftersom Danmark er et lille land med et sprog der kun tales af 5-6 millioner mennesker, ville det have været naturligt hvis antallet var højere. Man skal dog her tage hensyn til at nogle af virksomhederne i undersøgelsen kun eksporterer til skandinaviske lande, eller er så små at ejerne er de eneste medarbejdere. Ejeren klarer sig så med sine tekniske færdigheder.
FLAIR-rapporten inkluderer ikke de skandinaviske sprog.

4. Sproglige barrierer (uopfyldte sproglige behov)
4.1. Sproglige barrierer
4.1.1.  Generel oversigt
Set ud fra besvarelserne af spørgeskemaerne er danske eksportører tilsyneladende godt udrustet til at kommunikere med udlandet. 28,8% af virksomhederne siger i midlertidig at de er stødt på sproglige barrierer af forskellige årsager. Ud af de 28,8% af virksomhederne som har oplevet problemer siger 3,8% af virksomhederne at sprogbarriererne opstår når teknisk personale forhandler og ikke klarer sig så godt som forventet på det pågældende fremmedsprog. En meget stor del af de resterende 28,9 % giver som årsag at de forhandler på et sprog som hverken er deres eller kundens modersmål. Der opstår tilsyneladende ofte problemer når danske virksomheder forhandler med kunder i asiatiske lande. 
Ud af de virksomheder som er bevidste om at være stødt på sprogbarrierer er kun 3,8% bevidste om at mangelen på sprogfærdigheder har ført til ordretab. 

4.2. Kulturelle barrierer
4.2.1.Generel oversigt
De virksomheder som har oplevet sproglige barrierer har også oplevet kulturelle barrierer. Der er desuden nogle få af de virksomheder som ikke har oplevet sproglige barrierer som har oplevet kulturelle barrierer, således at i alt 37 % af virksomhederne har oplevet kulturelle barrierer. De kulturelle barrierer opleves især ved handel med lande udenfor Europa såsom Japan, Fjernøsten, Mellemøsten og Afrika. Nogle af barriererne opstår på grund af manglende sprogfærdigheder, men andre opstår på grund af alle mulige forskelligheder: påklædning, takt og tone, forholdet til tid, den måde møder og beslutningsprocesser foregår på  osv.
Kulturelle barrierer opleves også ved handel med lande indenfor Europa. I Tyskland er problemet takt og tone og måden at titulere andre personer. I Østeuropa er det meget vigtigt at udvise respekt. I Frankrig er det vigtigt at kunne tale fransk og have kendskab til fransk kultur for at klare sig godt.
Underligt nok oplever danske virksomheder også problemer indenfor de skandinaviske lande. Danskere opfatter ikke kunder fra andre skandinaviske lande som udlændinge og glemmer derfor at der er forskelle som man bør tage hensyn til 

Land	Antal af virksomheder	%	
Frankrig	5	26%	
Japan	3	16%	
Kina	2	11%	
Fjernøsten	2	11%	
Mellem-østen	5	26%	
(antal=19)	12	90%	
Table 4.4 : Tilfælde af kulturelle barrierer 

Sammenligning med resultater af tidligere undersøgelser

•	Danske virksomheder oplever generelt ikke sproglige barrierer i samme udstrækning som virksomheder i mange andre europæiske lande af den simple grund at hvis danske virksomheder vil tjene penge, er de tvunget til at tale et af de 3 europæiske hovedsprog, engelsk, tysk eller fransk. 
•	Engelsk og tysk må anses for at være de vigtigste fremmedsprog set fra danske virksomheders synspunkt,  næst efter disse kommer fransk og spansk. Som resultaterne af ELUCIDATE-projektet også viste, må engelsk i midlertidig anses for at være det dominerende sprog i forretningsverdenen.
•	Sammenlignet med de virksomheder der medvirkede i ELUCIDATE-undersøgelsen anerkender alle danske virksomheder vigtigheden af sprogfærdigheder, og de fleste af dem foretager sprogundervisning.
•	Halvdelen af de virksomheder som ikke har en sprogstrategi erkender at de støder på sproglige barrierer, men som regel angiver de ikke nogen konkret årsag hertil.
•	Ligesom i ELUCIDATE-undersøgelsen er manglen på forståelse for lokal forretningsetikette en af årsagerne til kulturelle barrierer. Normer for påklædning og for hvordan man titulerer kunderne skaber i midlertidig også temmelig store problemer for danske virksomheder.
•	Ligesom i ELUCIDATE-undersøgelsen er det primært større virksomheder som foretager sprogundervisning.
•	De skandinaviske sprogs vigtige rolle er ikke blevet nævnt i de tidligere undersøgelser.

4.3. Tab af ordre
4.3.1. Generel oversigt
6% af virksomhederne i undersøgelsesgruppen hævder at have oplevet ordretab på grund af sproglige og kulturelle barrierer. De anførte årsager er manglende evne til at kommunikere og  store kulturforskelle.

5.Virksomhedernes sprogstrategier 
5.1. Sprogundervisning 
5.1.1. Analyse af tidligere sprogundervisning

Alle virksomheder lægger vægt på sprogkundskaber når de ansætter nye medarbejdere, men kun  56% af virksomhederne har gennemført sprogundervisning indenfor de sidste 3 år.

Figure 5.1. Analyse af tidligere sprogtræning

(antal=52)

Engelsk og tysk er de sprog som virksomhedernes medarbejdere har modtaget mest undervisning i gennem de sidste 3 år. Undervisningen i tysk blev foretaget på virksomhedernes initiativ, mens undervisningen i engelsk i mange virksomheder blev gennemført på medarbejdernes eget initiativ. Undervisning i fransk, spansk og italiensk kommer på en samlet tredjeplads. I virksomheder med udenlandske medarbejdere har man også gennemført danskundervisning
Nogle virksomheder er kun villige til at lade deres ansatte tage sprogkurser hvis de behøver sprogfærdighederne i deres daglige arbejde, da de ellers anser kurserne for at være delvist spild af tid. 
Nogle virksomheder tager det som en selvfølge at de ansatte kan klare sig på engelsk både skriftligt og mundtligt. 

De fleste virksomheder er enige i at sprogundervisning har forbedret både de ansattes og virksomhedens præstationer, og nogle siger endda at undervisningen har forbedret den kulturelle forståelse. Nogle har kun for nyligt gennemført undervisningen og kan derfor endnu ikke udtale sig om resultaterne.

62% af virksomhederne har planer om at gennemføre sprogundervisningen indenfor de næste 3 år i de følgende sprog: engelsk, tysk, fransk, spansk og dansk.

Årsagen til at virksomhederne planlægger at gennemføre ny eller yderligere undervisningen kan være at de er kommet ind på nye markeder (Frankrig, Spanien, Sydamerika, Portugal), eller at de ønsker at forbedre eksisterende færdigheder (tysk, engelsk, dansk).

Nogle virksomheder lægger vægt på tale- og skrivefærdigheder i sprogundervisning. Disse to færdigheder anses således også for de vigtigste færdigheder ved kendskab til et specifikt sprog (se figur 3.2).

Virksomheder som tidligere har gennemført sprogundervisning planlægger også at gøre dette i fremtiden. Der er dog også en del virksomheder som ikke tidligere har gennemført sprogundervisning som planlægger at gøre det i fremtiden
27% af de virksomheder som har foretaget sprogundervisning har oplevet sproglige barrierer, mens 65,5 % af dem ikke har.  Dette viser at sprogundervisningen forbedrer medarbejdernes færdigheder og på længere sigt fjerner sproglige barrierer. Alle de virksomheder som har gennemført sprogundervisning anerkender at undervisning har forbedret de ansattes færdigheder.
Undervisningen foretages i de fleste tilfælde på traditionel vis. Kun 13,5% har prøvet at anvende nye metoder (Internettet, fjernstudier, CD-rom) i undervisningen. Adskillige af dem som har prøvet de nye metoder fandt dem ikke særlig effektive. Faktisk er der kun en virksomhed som siger at anvendelsen af nye metoder i kombination med mere traditionelle undervisningsmetoder giver forbedrede resultater.

5.1.1. Moderne sprogværktøjer
I den danske undersøgelse er der tilføjet spørgsmål vedrørende brugen af moderne sprogværktøjer. I den nedenstående oversigt kan man se at kun halvdelen af virksomhederne anvender en form for moderne sprogværktøjer. Det mest anvendte sprogværktøjer er en elektronisk ordbog, mens maskinoversættelse er det mindst anvendte redskab. Kun 17 % af virksomhederne i undersøgelsesgruppen har modtaget undervisning i brugen af disse værktøjer. 17% planlægger at modtage undervisning i brug af  værktøjerne, mens ligeledes 17% ikke har planer om at modtage undervisning.

Redskaber	Antal virks.	%	
Elektroniske ordbøger	26	50%	
Terminologidatabaser	7	13,5%	
Oversættelseshukom-melse	5	9,6%	
Maskinoversættelse	3	5,8%	
(antal=26)			

Virksomhederne er blevet spurgt hvilke værktøjer de ville modtage undervisning i at bruge i den nærmeste fremtid:

Redskaber	Antal virks.	%	
Elektroniske ordbøger	25	48%	
Terminologidatabaser	19	36,5%	
Oversættelseshukom-melse	12	23%	
Maskinoversættelse	6	11,5%	
(antal=26)	

Som det fremgår af det ovenstående, planlægger en del virksomheder at modtage undervisning i brugen af enten elektroniske ordbøger eller terminologidatabaser. Undervisning i værktøjer som oversættelseshukommelse og  maskinoversættelse er også nævnt men er tydeligvis ikke så vigtig.

5.2. Ansættelse af fremmedsprogede medarbejdere 

5.2.1. Oversigt over ansættelser
25% af virksomhederne i undersøgelsesgruppen har ansat en udenlandsk medarbejder på grund af vedkommendes sprogkundskaber. Kun få af disse virksomheder har faktisk kommenteret dette ved at sige at det fremmer deres forhold til eksportkunder der taler det pågældende sprog.

5.3. Sprogstrategier 
5.3.1. Oversigt over strategier

Kun 42,3 % af virksomhederne har indført en sprogstrategi, og hovedindholdet af strategierne kan opsummeres i de følgende punkter:

•	alle brugsanvisninger skal være på dansk og engelsk 
•	al dokumentation, mødeprotokoller osv. skal være på engelsk
•	al kommunikation med kontakter skal foregå på engelsk eller tysk
•	alle udenlandske datterselskaber kommunikerer med kontakter på lokalsproget
•	alle medarbejdere skal kunne tale og skrive engelsk 
•	alt skriftligt materiale til kunder skal gennemlæses af en sprogmedarbejder før det forlader virksomheden
•	brug af lokale forhandlere for at klare sig bedre på de udenlandske markeder 
5.4. Brug af oversættere
96% af de medvirkende virksomheder benytter oversættere. Brugen af oversættere afhænger meget af hvilket sprog og hvilken type af oversættelse der er tale om. Jo mere eksotisk sproget er, jo oftere anvendes oversættere. Emails, fax og daglig korrespondance involverer sjældent oversættere, mens håndbøger, årsrapporter, brugsanvisninger og kontrakter som regel oversættes af oversættere.

5.5. Opsummering
Der er ingen tvivl om at det reducerer antallet af problemer som eksportvirksomheder oplever i forbindelse med deres handel med udlandet hvis de bruger ressourcer på at gennemføre sprogundervisning. Desuden viser det sig at i de tilfælde hvor virksomheder er meget opmærksomme på de problemer der eventuelt kan opstå, bliver problemerne ofte mindre end i de tilfælde hvor virksomhederne ikke er så opmærksomme. Nogle virksomheder gør meget for at tilpasse sig eksportmarkedets sprog og kunder ved at benytte lokale forhandlere eller anden lokal bistand.
6. Fremtidige behov for sprogkundskaber/Hvilke sprog?

6.1.Ændringer i handelsmønstre
50% af virksomhederne planlægger at påbegynde handel med markeder indenfor nye sprogområder. 51% af de nye udenlandske markeder er i Europa, mens 13% er i Fjernøsten. 
 
Planlægger at påbegynde handel i nye lande
				
Ja	26	50%				
Nej	22	42%				
Ved ikke
Ikke besvaret	3

1	6%

2%				
						
I alt	52	100%				

Tabel 6.1 : Handelsplaner fordelt på lande 				
		antal=26: virksomheder med fremtidige handelsplaner	
				
	Land	Antal virks.	%(antal=26)	%(antal=52)		
	Andre	14	54%	27%		
	Spanien	8	31%	15%		
	Fjernøsten
Frankrig	7
6	27%
23%	13%
12%		
	Grækenland
Centraleuropa	4
3	15%
12%	8%
6%		
	Portugal	2	8%	4%		
	Storbritannien
Tyskland	1
1	4%
4%	2%
2%		
	Irland	1	4%	2%		
	Rusland	1	4%	2%		

6.2. Fremtidig efterspørgsel på sprogundervisning 
62 % eller 32 af de medvirkende virksomheder siger at de vil få brug for sprogundervisning i fremtiden. Der lægges større vægt på undervisning i engelsk (72%) end på undervisning i tysk (69%) og fransk (34%). Der er kun et lille behov for undervisning i spansk og portugisisk. Der var efterspørgsel på de samme sprog da FLAIR-rapporten blev lavet.

Denne rapport et resultat af ELISE-projektet som blev muliggjort ved hjælp af økonomisk støtte fra EU-Kommissionen under Leonardo da Vinci programmet. Forfatterne alene er ansvarlige for indholdet og udtrykker på ingen måde EU-Kommissionens holdninger og mening.