ELISE

Udvikling af internationale og 
sproglige strategier i SMV'er

Europæisk oversigtsrapport

S. Hagen

Støttet af EU leonardo da Vinci-programmet
Oversigt over europæiske undersøgelsesresultater

Det internationale forretningsmiljø har gennemgået en hastig forandring gennem 90’erne.  Virksomheder har været nødt til at ‘vove sig ud’ på  markeder i områder, som de aldrig før har handlet med for at konkurrere med de lokale virksomheder om nye handelsaftaler.

For de fleste små og mellemstore virksomheder betyder dette som regel et marked, hvor det lokale sprog og lokal skik og brug samt forretningspraksis afviger betydeligt fra deres egen. Dette har fremskyndet internationaliseringsprocessen, da virksomheder i stigende grad har været nødt til at ‘tænke globalt og handle lokalt’. At ‘handle lokalt’ vil sige at udvikle strategier til at overvinde de sproglige og kulturelle forhindringer, som findes på udenlandske og ofte fjerntliggende markeder. Dette indebærer en integration af nye opgaver såsom at tilpasse produkter til de lokale forhold, ansætte lokale medarbejdere, eller behandle forespørgsler fra udlandet og udvikle evnen til at drive forretninger effektivt på det lokale sprog og indenfor den lokale kultur. 

Denne undersøgelse (ELISE) sammenligner, hvor godt virksomheder i forskellige dele af Europa klarer den sproglige og kulturelle dimension i deres internationale handel. Den var beregnet på at producere tendensvisende materiale og vil forhåbentligt udløse yderligere dybtgående undersøgelser.

Metode til udvælgelse af virksomheder

Undersøgelsen var ikke beregnet på (eller finansieret til) at give et nøjagtigt tværsnit af de industrielle og  kommercielle sektorer i de specifikke lande. Virksomhederne i undersøgelsesgruppen blev udvalgt på baggrund af deres internationale handelsprofil, og undersøgelsen blev struktureret ud fra et ønske om kvalitativ frem for kvantitativ information.  

ELISE- undersøgelsens omfang

ELISE-undersøgelsen blev foretaget i perioden 1999/2000, og resultaterne af undersøgelsen er baseret på informationer fra en undersøgelsesgruppe på 452 små og mellemstore virksomheder (SMV’er) i fem lande – Danmark, Irland, Nordirland, Holland, Skotland og Sverige. Den følger op på den tidligere ELUCIDATE-undersøgelse, som undersøgte SMV’er i tilsvarende regioner i Storbritannien, Frankrig, Tyskland og Spanien.  Formålet med projektet var at finde frem til eksempler på nytænkning i de SMV’er, som deltog i ELISE-undersøgelsen og udbrede eksempler på effektive sprog- og kommunikationsstrategier til andre virksomheder i Europa. 

Tabel 1: Undersøgelsesgruppens størrelse 
Deltagende lande 	Antal virksomheder	
Danmark	52	
Irland	75	
Holland	92	
Nordirland	50	
Skotland	139	
Sverige	44	

ELISE-undersøgelsens primære formål var at undersøge:

	eksisterende sprogfærdigheder
	fordeling af sprogfærdigheder på forskellige sprog
	viden om relevante kulturelle forhold i forbindelse med eksportmarkeder
	handelsbarrierer opstået pga. manglende færdigheder 
	hvilke typer virksomheder berøres
	manglende/utilstrækkelige sproglige og kulturelle færdigheder
	konsekvenser af manglende færdigheder for eksport
	sprogundervisning i virksomhederne  
	strategier som anvendes for at overvinde mangel på færdigheder og andre sproglige problemer.

Virksomhederne i undersøgelsesgruppen er sammenlignelige, eftersom de er
	internationale handelsvirksomheder (med op til 500 ansatte) 
	og involveret i eksport (eksisterende eller fremtidig )

Resultaterne af denne undersøgelse er beregnet på at være nyttige for især erhvervsuddannelser og undervisningsinstitutioner, såvel som handelskamre og lederne af internationale SMV’er.  Undersøgelsen er også beregnet på at informere politiske planlæggere i Europa om, hvordan sprog anvendes indenfor eksport, hvor manglen på færdigheder ligger, og hvordan europæiske virksomheder forholder sig til problemer med sproglige og kulturelle barrierer i forskellige dele af det globale marked. 

Tidligere undersøgelser: Hvilke sprogkundskaber har europæere?

Resultaterne af ELISE-undersøgelsen kan ses i sammenhæng med resultaterne af andre undersøgelser af sprogkundskaber i Europa gennem de seneste år, hvilket giver et bredt billede af, hvordan forskellige europæiske lande er placeret i forhold til hinanden med hensyn til sprogfærdigheder. I en specialrapport fra Eurobarometre 54, Les Europeens et les Langages, spurgte man 16.078 personer i Europa om deres kendskab til sprog. 47% af europæerne taler kun deres modersmål og ingen fremmedsprog. Kendskabet til engelsk som andet sprog er størst blandt svenskerne (81%), hollænderne (80%) og danskerne (78%). Fransk er det første fremmedsprog, som tales af irerne (25%) og briterne (22%). Med hensyn til udbredelse er engelsk det hyppigst anvendte fremmedsprog (70% i Sverige, 66% i Danmark). Næst efter engelsk er tysk det mest anvendte sprog i Holland (28%) og Danmark (18%). Med hensyn til nyttighed anses engelsk for det mest nyttige af 75% af europæerne, derefter fransk (40%), tysk (23%) og spansk (18%). Overordnet kan man sige, at de nordiske deltagere i ELISE er i besiddelse af væsentligt større sproglige færdigheder end de irske og britiske deltagere. 

I december 1996 viste Expolangues-undersøgelsen af 5000 europæere over 15 år, at et gennemsnit på 51% af europæerne var i stand til at tale mindst et fremmedsprog. Franskmændene og italienerne ligger i toppen med henholdsvis 61% og 56%. Derefter kommer tyskerne med 49%, fulgt af briterne og spanierne med henholdsvis 44% og 43%. Med hensyn til at tale andre sprog flydende ligger briterne i bunden af gruppen: kun 14% af de adspurgte mente, at de talte et andet sprog på et højt niveau, hvor gennemsnittet for Europa var 26%.  Resultaterne fra 1990 placerede Irland i bunden af gruppen med hensyn til sprogfærdigheder. 
(EC Task Force for Human Resources).

Expolangues-undersøgelsen fandt frem til tre vigtige forhold :

(i) Aldersfordelingen er en betydelig faktor: blandt europæere under 35 stiger gennemsnitsantallet af personer, som mener, at de taler et fremmedsprog flydende fra 26% til 37%; 

(ii) Kompetenceniveauet: Der er en tydelig uoverensstemmelse mellem antallet af personer, som mener, at de er ‘i stand til at kommunikere’ og antallet af dem, som mener, at de taler et sprog ‘flydende’. I Storbritannien mener 26% for eksempel, at de er i stand til at kommunikere på fransk, mens kun 12% mener, at de taler sproget flydende; 

(iii) Engelsk er det mest talte fremmedsprog (ekskl. engelsk som modersmål), men er ikke det ubestridte fællessprog, da en række sprog i praksis anvendes som andet sprog: engelsk 52%; fransk 39%; tysk 35%; italiensk 26%; spansk 23%; portugisisk 3%; hollandsk 1%; og græsk 1%. 

Resultater af ELISE-undersøgelsen

Når det drejer sig om brugen af sprog inden for industri og handel, står det ligeledes klart, at engelsk stadig er det mest anvendte sprog i virksomhederne i de europæiske regioner, hvor ELISE-undersøgelsen blev foretaget. Mens engelsk er det fremherskende sprog inden for international handel (se Tabel 2), anvendes fransk, tysk, italiensk og spansk også i væsentlig grad som fremmedsprog.  Det fremgår også klart, at andre skandinaviske sprog er af stor vigtighed især i Danmark, og at der er en lille, men væsentlig brug af østasiatiske sprog såsom kinesisk og japansk i Skotland.
Tabel 2: Brug af fremmedsprog i de deltagende europæiske virksomheder i ELISE-undersøgelsen
Danmark
(antal=52)	Irland
(antal=75)	Nordirland
(antal=50)	Holland
(antal=92)	Skotland
(antal=139)	Sverige
(antal=44)	
En   	92%	Fr  	43%	Fr	44%	En	82%	Fr	43%	En	86%	
Ty  	81%	Ty 	40%	Ty	26%	Ty	82%	Ty	42%	Ty	25%	
Fr  	33%	It 	20%	Sp	12%	Fr	53%	Sp	17%	Fr	14%	
Sv 	19%	Sp	16%	Hol	4%	Sp	15%	It	14%			
Sp  	17%	Jap	4%	Kor	4%	It	7%	Jap	10%			
Nor 	12%	Sv	3%					Kin	4%			
It  	6%	Nor	3%					Sv	4%			
Port  	4%	Hol	1%					Rus	4%			
Kilde: ELISE	( % af virksomheder i undersøgelsen)

Tabel 3 viser antallet af fremmedsprog anvendt af virksomhederne.  Resultaterne fremhæver også en påfaldende forskel i anvendelsen af fremmedsprog mellem de engelsktalende lande og regioner (Irland, Nordirland og Skotland) og de nordeuropæiske lande, hvor over 85% af virksomhederne regelmæssigt anvender et fremmedsprog i forretningsøjemed (engelsk eller tysk) sammenlignet med kun lidt over 50% af virksomhederne i de ovenstående engelsktalende lande/regioner. Resultaterne af ELUCIDATE-undersøgelsen gav et lignende billede, dog med Storbritannien placeret meget højere med 75% i gennemsnit for de nordøstlige, sydvestlige og midtvestlige dele af England, men med mindre brug af fremmedsprog i andre britiske regionalområder og Irland. Dette stemmer overens med resultater fra den midtvestlige del af Irland, hvor 52% af virksomhederne gør forretninger med deres internationale markeder på engelsk. Næst efter engelsk er de mest anvendte fremmedsprog i eksportvirksomheder i denne del af Irland fransk, tysk, italiensk, spansk og japansk. (Kenny & Sheikh, 2000).

Forskellen er ikke så stor, når man ser på den del af virksomhederne, som regelmæssigt anvender fire eller flere fremmedsprog. Dette tyder på, at det er en betydelig mindre del af virksomhederne i Irland og de britiske regioner, som anvender fremmedsprog i deres forretninger. Det fremhæver også, at en stor del af virksomhederne i de engelsktalende områder udelukkende anvender engelsk som forretningssprog.
Tabel 3: Antal af fremmedsprog anvendt i de deltagende europæiske virksomheder i  ELISE-undersøgelsen
Antal sprog	Danmark	Irland	Nordirland	Holland	Skotland	Sverige	
1+	94%	57%	52%	88%	54%	89%	
2+	88%	37%	29%	80%	42%	39%	
3+	46%	21%	15%	54%	28%	9%	
4+	27%	11%	4%	19%	13%	2%	
5+	8%	3%		5%	4%		
	(% af virksomheder i undersøgelsen)

Den betydelige forskel på brugen af fremmedsprog mellem de nordiske lande (og Holland) og de engelsktalende regioner er ikke uventet. Forskellens omfang tyder dog på en manglende eller utilstrækkelig brug af fremmedsprog hos virksomhederne i de engelsktalende områder. Dette bekræfter de tidligere resultater fra ELUCIDATE.

I hvilken grad har europæiske virksomheder sprogkundskaber til rådighed?

Den procentvise andel af virksomheder, som har medarbejdere med fremmedsprogskundskaber, er nogenlunde ens for de ikke engelsktalende lande i undersøgelsesgruppen (73%+), hvorimod det i Storbritannien og Irland, især i Nordirland, kun er 42% af virksomhederne, som har medarbejdere med sprogkundskaber (Fig. 1). Dette betyder dog, at virksomheden har minimum én medarbejder med kendskab til ét fremmedsprog.  I virkeligheden er sprogfærdighederne i britiske virksomheder sjældent på et højere niveau, end hvad man lærer i  folkeskolen. Dette er en betydelig mangel sammenlignet med andre større europæiske virksomheder, eftersom udbuddet af personer med fremmedsprogskundskaber også er meget mindre, og der lægges mindre vægt på sprog indenfor uddannelsessystemet i  Storbritannien (Skotland og Nordirland). For eksempel er det kun meget få , nemlig mindre end  10%, som fortsætter med at studere sprog efter folkeskolen i Storbritannien (Nuffield Inquiry report, 2000).  Det centrale spørgsmål er imidlertid, hvilken betydning dette har for handelsresultaterne. Det placerer helt sikkert britiske virksomheder i en ugunstig situation, eftersom de er begrænset til at benytte engelsk som forretningssprog, også når dette ikke er den optimale fremgangsmåde. Dette mønster bekræfter tilsyneladende de tidligere tendenser påvist i ELUCIDATE (se Figur 1a).

Figur 1: % af deltagende virksomheder i ELISE med medarbejdere med fremmedsprogskundskaber

Figur 1a: Resultater fra ELUCIDATE 

I hvilken grad tabes forretninger på grund af kommunikationsproblemer?

Det fremgår klart af Fig. 2 nedenfor at en lille, men ikke desto mindre betydelig, del af de europæiske virksomheder, som tog del i ELISE-undersøgelsen, mener at have oplevet ordretab på grund af mangel på sproglige og/eller kulturelle færdigheder.  Hollandske virksomheder ser ud til at være hårdest ramt  med 14%, hvor det i alle de andre lande er 6% eller færre af virksomhederne, som mener at de har tabt forretninger. Dette uventede resultat kan imidlertid forklares på flere måder:

1.	Hollænderne er traditionelt ikke blot mere sprogligt bevidste end de fleste andre europæiske lande, men driver også i høj grad handel uden for landets grænser.  De er derfor opmærksomme på de ‘tabte’ forretningsmuligheder på det globale marked. Desuden strækker hollændernes store sprogfærdighed indenfor engelsk og tysk sig ikke til andre sprog som f.eks. fransk. 

2.	Lande, som er mindre sprogligt bevidste, er sandsynligvis heller ikke i samme grad bevidste om betydningen af deres manglende sprogfærdigheder, eller om værdien af at tale kundens sprog i det hele taget.

Figur 2: Oversigt over barrierer og tab af forretninger 

Figur 2a: Resultater fra ELUCIDATE  

I hvilken grad oplever europæiske virksomheder sproglige barrierer?

Fig. 2 og Fig. 2a gør det muligt at sammenligne resultaterne fra ELUCIDATE og ELISE. Informationerne om sproglige barrierer stemmer nogenlunde overens i de to undersøgelser. I begge undersøgelser mener en meget større andel af virksomheder at have oplevet sproglige barrierer end kulturelle barrierer, eller hævder at de har mistet forretninger af den grund. Skotske virksomheder oplever flest problemer;  50% har her oplevet sproglige barrierer sammenlignet med tilsvarende 53% af de britiske virksomheder i ELUCIDATE. Resultaterne for Irland og Nordirland er stort set ens  (39%/38%), men ikke uventet er det mindre end 30% af de nordeuropæiske lande, som oplever sproglige barrierer.  Dette stemmer godt overens med andelen af virksomheder i disse områder, som regelmæssigt anvender fremmedsprog, og det tyder på, at regelmæssig brug af fremmedsprog i virksomhederne er omvendt proportional med forekomsten af sproglige barrierer.  Dette bekræfter de tidligere resultater fra ELUCIDATE.

Naturligvis er der ingen virksomheder, som kan forventes at have kendskab til alle de sprog, der tales af deres eksisterende eller potentielle kunder på det globale marked, men der er en tendens til at de mest succesfulde virksomheder udvikler sprogstrategier indenfor virksomheden, hvilket ses på de ansattes sprogkundskaber.  

I hvilken grad er barriererne kulturelle snarere end sproglige?

Oplevelsen af kulturelle barrierer viser ikke nogen klar opdeling mellem forskellige regioner i undersøgelsesgruppen.  Meget afhænger af, hvor forskellige kulturer en virksomhed handler med. 37% af danske virksomheder hævder at have oplevet barrierer imod 16% for Sverige og 17% for Skotland (Fig. 2) (britisk gennemsnit 19% i ELUCIDATE). Forekomsten af kulturelle barrierer afhænger altså ikke direkte af brugen af fremmedsprog eller sprogkundskaber. Med hensyn til tab af forretninger på grund af sproglige/kulturelle barrierer er  kulturkundskaber et mere ‘udefinerbart’ begreb end sprogkundskaber, og indebærer ‘bløde’ såvel som sociale færdigheder. Nogle nationaliteter virker mere bevidste om deres eksistens og betydning end andre. Dette gælder især danskere, og ELISE-resultaterne bekræfter resultaterne fra den tidligere FLAIR-undersøgelse (Hagen, 1993).

Eftersom det kun er en forholdsvis lille del af undersøgelsesgruppen, som har oplevet kulturelle barrierer, kan en statistisk analyse kun påvise nogle tendenser. I realiteten er virksomhedens eksportmarkeder den vigtigste afgørende faktor.  Det er dog stadig muligt at påvise nogle mønstre.  Det område, som oftest skaber kulturelle barrierer for nordirske, skotske og hollandske virksomheder, er Asien og Fjernøsten, med Japan og Kina som de lande der oftest nævnes specifikt af virksomhederne. Kulturelle barrierer i Mellemøsten forekommer også, især for danske og skotske virksomheder, men der er tydeligvis også kulturelle problemer i Frankrig, Tyskland og Spanien, især for irske og hollandske virksomheder. Ikke uventet er årsagerne mange og forskellige og spænder over en lang række af samfundsmæssige, adfærdsmæssige og sociale forskelle, som kan være kulturspecifikke eller ej;  f.eks. viden om et specifikt lokalt forretningsmiljø; eller generelle; dvs. opstået på grund af en generel mangel på kulturel forståelse og indlevelse.

Tabel 4: Kulturer/regioner hvor kulturelle barrierer forekommer i udpræget grad
Danmark
(antal=19)	Irland        
(antal=23)	Nordirland
(antal=12)	Holland
(antal=21)	Skotland
(antal=24)	Sverige
(antal=7)	
M.ø	26%	Fra  	26%	Fj.ø	25%	As	52%	Japan	29%	For få besvarelser til en analyse	
Fj.ø	26%	Ty 	26%	Hol	17%	Fr	29%	M.ø	21%		
Japan	16%	It 	17%	USA	17%	Ty	19%	Spa	17%		
Kina	11%	M.ø	9%					Kina	13%		
Fra  	11%	Sp	9%					Fr	13%		
(M.ø=Mellemøsten, Fj.ø= Fjernøsten)
Kvalitative informationer giver dog et meget klarere billede af problemerne. De nedenstående udtalelser fra virksomhederne viser, at forretningsforbindelser kan afsløre meget mere komplekse problemer, som snarere opstår på grund af forskellige værdier og livsfilosofier, end på grund af de mere identificerbare sproglige misforståelser.
Land	Kommentarer fra undersøgelsesgruppen om typen af kulturelle barrierer 		
Kina	Farven rød på vores salgsmateriale	
Frankrig	Konservativ indstilling til forhandling	
Japan	Nærmest umuligt at komme ind på markedet pga. kulturelle forskelle	
USA	a) Anderledes psyke   b) Amerikansk forretningsetikette mere formel end britisk	
Saudi-Arabien	Problemer for kvindelige sælgere - problemet løst ved at benytte mandlige medarbejdere	
Spanien	Afslappet holdning/mangel på opmærksomhed overfor detaljer	
Frankrig	Arrogance, mangel på ansvar	
Kina	Kræver en stor indsats at forstå deres etikette.	
Mellemøsten	Problemer med at overholde tidsaftaler/mødearrangementer	
Frankrig	Kræver salgsmedarbejdere direkte på stedet	
Mellemøsten	Foretrækker at forhandle med mænd/mangel på respekt for kvindelige salgsmedarbejdere 	
Tyrkiet	Foretrækker at forhandle med mænd/mangel på respekt for kvindelige salgsmedarbejdere	
Tyrkiet	Arbejder i weekenden, men ikke om torsdagen	
Mellemøsten	Arbejder i weekenden, med ikke om torsdagen	
Afrika	Polygami er almindeligt, selvom det er ulovligt. Dette samt andre kulturelle forskelle havde

 and	
	betydning for vores salgsfremstød og produkter	
Frankrig	Mangel på sprogfærdigheder og  kulturel viden om salgsprocessen	
USA	Spørgsmål om tid og arbejde	
Holland	Effektive, men meget forsigtige	
Irland	En mere afslappet holdning. Ikke præcise	
Holland	Meget præcise. Perfektionistiske	
Korea	Svært at forstå, hvem man skal tale med - de har et hierarki, som er meget vigtigt	
Iran	Svære at overbevise i det daglige arbejde	
Tyskland	Takt og tone og måden at titulere folk	
Indien	Forhandlinger foregår ofte hjemme, kræver derfor forståelse for indisk forretningskultur. business. Puts at	
	Giver en falsk følelse af tryghed.	
Spanien	Man forhandler ofte med 4-8 personer, som laver overraskelsesangreb. Taktikken er at forvirre fjenden.	

Sprogstrategiers betydning for succesfuld handel 

At have en sprogstrategi betyder at have implementeret nogle metoder til at overvinde sproglige og kulturelle problemer på et givet marked. De fleste virksomheder fortolker fejlagtigt ‘sprogstrategi’ som det at gennemføre sprogundervisning i sidste øjeblik, i stedet for f.eks. at udvikle en integreret sprogstrategi, som kombinerer flere indgangsvinkler indenfor en forholdsvis langsigtet plan. En strategisk fremgangsmåde, som lægger vægt på helheden, involverer som regel en international personaleudviklingsstrategi sammen med f.eks. strategier for personalerekruttering og flersproglig dokumentbehandling. For nogle virksomheder er sprogundervisning ikke nødvendigvis den bedste løsning, selvom dette ofte er det første, de overvejer: det kan f.eks. være for dyrt eller for langsom en proces for virksomheder, som ønsker hurtige resultater . For andre kan  undervisning være præcis den rigtige løsning. For eksempel plejede et firma at benytte lokale tolke på deres udstillingsstand i udlandet, indtil det gik op for dem, at tolkenes mangel på kendskab til produktet sammen med deres dårlige forståelse af virksomhedens kultur faktisk udgjorde en stor ulempe.  Et år senere efter at have gennemført et sprogundervisningsprogram for deres egne, omhyggeligt udvalgte medarbejdere lykkedes det firmaet ikke blot at øge deres salg i udlandet, men også at spare 6000 Euro i udgifter til at bemande standen med lokalt personale.
Det kræver en fremsynet og sofistikeret tilgang til at overvinde potentielle barrierer, før de opstår for at kunne lave en gennemtænkt planlægning og implementere den mest passende kommunikationsstrategi, men forholdsvis få virksomheder gør dette. Faktisk viser det sig, at i de virksomheder i undersøgelsesgruppen, hvor der er de største sproglige problemer, er der også færrest tegn på  egentlige sprogstrategier.

Et af de mest vigtigste resultater af ELUCIDATE-undersøgelsen var  forholdet mellem virksomheders udvikling af sprogstrategier og en lavere forekomst af sproglige barrierer (se Fig. 3a).  Disse resultater bekræftes også af ELISE-undersøgelsen (Fig. 3) - virksomheder, som har tænkt de sproglige og kulturelle spørgsmål igennem og udviklet løsninger, oplever tilsyneladende ikke barrierer.

Figur 3: Forhold mellem sprogstrategier og sproglige barrierer (ELISE)

Figur 3a: Forhold mellem sprogstrategier og sproglige barrierer (ELUCIDATE)

Oversigt over sproglige aktiviteter hos virksomheder i ELISE-undersøgelsen

I Tabel 5 fremgår det af det, at en del virksomheder vælger at gennemføre sprogundervisning og vælger at ansætte medarbejdere med andre modersmål, at der er en stigende opmærksomhed omkring vigtigheden af sprogkundskaber.

Visse dele af undersøgelsesgruppen viser større engagement indenfor disse aspekter end andre. F.eks. er der i de danske, hollandske, skotske og irske virksomheder  generelt en større tendens til at gennemføre sprogundervisning og ansætte fremmedsprogede medarbejdere end i de svenske og nordirske virksomheder. Dette resultat ville dog kræve yderligere analyse i en mere dybtgående undersøgelse.
Tabel 5: Oversigt over sproglige aktiviteter i undersøgelsesgruppens virksomheder (ELISE)

Sproglige aktiviteter i virksomhederne	Danmark	Irland	Nord-irland	Holland	Skotland	Sverige
	
Sprogstrategi

Medarbejdere med sprogkundskaber

Gennemført sprog-undervisning inden for de seneste  3 år

Fremtidigt behov for sprogundervisning

Ansat fremmedsproget medarbejder pga. sprogfærdigheder	42%

88%

56%

62%

25%
	16%

71%

29%

29%

40%	12%

42%

8%

12%

14%	32%

82%

38%

32%

47%	5%

58%

22%

38%

24%	11%

73%

16%

41%

9%

Blandt alle virksomhederne er der trods alt enestående eksempler på god praksis, hvor  nyskabende sprogstrategier er blevet udviklet og har haft en væsentlig betydning for handelen. Disse er inkluderet som succeshistorier og kan findes på vores hjemmeside og i en separat pjece. 

Det vigtigste for processen med at udvikle en strategi er at opnå en større bevidsthed om kulturelle forhold eller en større sproglig kompetence gennem undervisning.

Undervisning - en central strategi

Gennem de seneste år er sprogundervisning blevet en enorm global industri. I 1989 repræsenterede engelsk sprogundervisning alene en omsætning på omkring £6 milliarder fordelt på 36 lande, og man anslog at der var ca. 68 millioner engelskstuderende på verdensplan. Til sammenligning var der på verdensplan samme år blot en million, som studerede japansk som fremmedsprog.

Det fremgår klart af diagrammet i Fig. 4, at behovet for sprogundervisning varierer betydeligt fra land til land. Skotland og Sverige, hvor mængden af undervisning tidligere har ligget på et forholdsvis lavt niveau, forventer en stor stigning i efterspørgslen over de næste tre år, hvor mange flere virksomheder end tidligere forventes at gennemføre sprogundervisning. For danske, irske og hollandske virksomheder vil behovet derimod være nogenlunde uændret.  Den eneste mulige årsag hertil er, at de førstnævnte regioner har været forholdsvis afsondrede i det tidligere Europa sammenlignet med de sidste tre. Den positive udvikling, som de skotske og svenske virksomheder forudser, er dog et tegn på den stigende internationalisering af de to lande. 
Figur 4: Behov for sprogundervisning (ELISE)

Figur 4a: Resultater fra ELUCIDATE

Tabel 6: Tidligere sprogundervisning*
Sprog	Danmark
(antal=29)	Irland
(antal=22)	Nordirland
(antal=4)	Holland
(antal=35)	Skotland
(antal=31)	Sverige
(antal=7)	
Engelsk	62%	-	-	37%	-	29%	
Tysk 	48%	41%	25%	34%	48%	-	
Fransk	31%	55%	50%	34%	48%	-	
Spansk	21%	9%	25%	14%	16%	-	
Italiensk	7%	32%	25%	6%	16%	-	
Russisk					13%		
Japansk	3%	18%			3%		
(* % af virksomheder som har gennemført sprogundervisning)
Det er de europæiske hovedsprog, som oftest indgår i sprogundervisningssprogrammer. I gennemsnit har 40% af alle de europæiske virksomheder i undersøgelsesgruppen, som har gennemført sprogundervisning, taget tysk, 39% fransk og 31% engelsk. (Dette er dog et direkte gennemsnit og tager ikke de højere resultater fra bestemte regioner i betragtning). Tallene for hvert enkelt land ses ovenfor.

Tabel 7 : Fremtidig sprogundervisning*
Sprog	Danmark
(antal=32)	Irland
(antal=22)	Nordirland
(antal=6)	Holland
(antal=29)	Skotland
(antal=53)	Sverige
(antal=18)	
Engelsk	72%	-	-	34%	-	50%	
Tysk 	69%	45%	33%	34%	38%	-	
Fransk	34%	55%	50%	34%	40%	6%	
Spansk	16%	14%	33%	31%	19%	-	
Italiensk	6%	18%		10%	6%	-	
Russisk					8%		
Japansk		9%			2%		
(* % af virksomheder som planlægger at gennemføre undervisning)

De fremtidige behov følger en lignende tendens, hvor de europæiske hovedsprog dominerer. Det er interessant, at hollandske, skotske og irske virksomheder forudser en betydelig stigning i behovet for spanskundervisning.

Opsummering af de vigtigste resultater fra ELISE-undersøgelsen

1.	Engelsk er det mest anvendte sprog i dette udsnit af sprogbrugen i de fem europæiske regioner. Der er også en betydelig brug af fransk, tysk, italiensk og spansk som fremmedsprog og klare eksempler på vigtigheden af andre skandinaviske sprog i Danmark, og en lille men synlig brug af østasiatiske sprog såsom kinesisk og japansk i Skotland.

2.	Der er en påfaldende forskel i brugen af fremmedsprog mellem de engelsktalende regioner i undersøgelsesgruppens lande (Irland, Nordirland og Skotland) og de ikke engelsktalende nordeuropæiske lande. I de sidstnævnte anvender over 85% af virksomhederne regelmæssigt et fremmedsprog i deres handel (engelsk eller tysk) sammenlignet med kun over 50% af virksomhederne i de ovenstående engelsktalende lande/regioner. 

3.	Virksomheder i Irland og de britiske regioner anvender sjældnere den lokale kundes sprog end virksomhederne i de ikke engelsktalende regioner. Dette fremhæver også, at en stor del af de engelsktalende virksomheder udelukkende anvender engelsk som handelssprog.

4.	En lille, men væsentlig del af de europæiske virksomheder mener at have tabt forretninger på grund af manglende sproglige og/eller kulturelle færdigheder.  Hollandske virksomheder ser ud til at være hårdest ramt med 14%, mens det i de andre regioner er 6% eller færre af virksomhederne, som hævder at have tabt forretninger. Dette høje tal for de hollandske virksomheder skyldes dog muligvis en større sproglig bevidsthed. 

5.	En meget større del af virksomhederne i begge undersøgelser oplever sproglige barrierer end kulturelle barrierer, eller hævder at have tabt forretninger af den grund; Skotland, Nordirland og Irland oplever tilsyneladende de største barrierer. 
Forekomsten af kulturelle barrierer er ikke direkte afhængig af brugen af fremmedsprog eller sprogkundskaber; kulturkundskaber er et mere ‘udefinerbart’ begreb end sprogkundskaber og inkluderer ‘bløde’ såvel som sociale færdigheder. Nogle nationaliteter forekommer mere bevidste omkring deres eksistens og betydning end andre. De områder, som oftest skaber kulturelle barrierer for nordirske, skotske og hollandske virksomheder, er Asien og Fjernøsten med Japan og Kina som de lande der oftest nævnes specifikt af virksomheder.  Kulturelle barrierer i Mellemøsten opleves også hyppigt, især for danske og skotske virksomheder, men kulturelle problemer i Frankrig, Tyskland og Spanien forekommer tydeligvis også, især for irske og hollandske virksomheder.

6.	Virksomheder, som har tænkt de sproglige og kulturelle spørgsmål igennem og udviklet en strategi på forhånd, oplever sjældent barrierer. 

7.	Der er generelt en større tendens i de danske, hollandske, skotske og irske virksomheder til at gennemføre sprogundervisning og ansætte fremmedsprogede medarbejdere end i de svenske og nordirske virksomheder. Skotland, Sverige og Nordirland, hvor mængden af sprogundervisning tidligere har ligget på et relativt lavt niveau, forventer en stor stigning i behovet over de næste tre år, hvor mange flere virksomheder end tidligere forventes at gennemføre sprogundervisning. For de danske, irske og hollandske virksomheder vil behovet derimod være nogenlunde uændret. 

8.	40% af de virksomheder, som har gennemført sprogtræning, har taget tysk, 39% fransk og 31% engelsk (Dette er dog et direkte gennemsnit og tager ikke de højere resultater i bestemte regioner i betragtning).

Litteraturliste:

DTI Language Study 1997 (Ikke offentliggjort undersøgelsesrapport lavet for Handels- og Industriministeriet af MetraMartech) London: DTI JEPD (Kingsgate House, Victoria Street).

Specialrapporten fra Eurobarometre 54, Les Europeens et les Lanagages, INRA (EUROPA) Februar 2001

European Linguistic League Table. EC Task Force for Human resources (1990).

Expolangues-Ipsos Europe (1996), Principales Conclusions de l’Etude.  Ipsos Marketing Systèmes, 99 rue de l’Abbé Groult, 75739 Paris Cedex 15.

FLAIR-EUROPE:  En LINGUA rapport udgivet som Hagen, S. (1993).

Hagen, S. (Ed) (1999) Business Communication Across Borders. A Study of Language use and practice in European companies. London: CILT. ISBN 1 874016 99 2.

Hagen, S. (1998) Communicating Across Business Cultures: Trade Secrets of Successful European Companies. Videomateriale til undervisningsbrug produceret med støtte fra Leonardo da Vinci-programmet, InterAct International, (interactinternational@compuserve.com).

Hagen, S. (Ed) (1993) Languages in European Business: A regional survey of small and medium sized companies.  London: CILT. ISBN 1 874016216.

Hagen, S. (Ed) (1988), Languages in British Business. An Analysis of Current Needs, Newcastle: ‘Unique’ – University of Northumbria Publishers.

Kenny, B. & H. Sheikh, (2000). Foreign Languages Uses and Training: A Study of US Firms operating in the Mid West Region of Ireland, Journal of Language for International Business, Vol 11, No.2.

LIBB, Languages in British Business, udgivet samme sted som Hagen, S. (Ed) (1988).

Metcalf, H. (1991) Foreign Language Needs of Business, Report No. 215, University of Sussex, Institute of Manpower Studies, Et projekt under the Manpower Commentary Programme.

National Languages for Export Campaign, en kampagne udviklet af DTI/JEPD, Department of Trade and Industry, Kingsgate House, 66-74 Victoria Street, London SW1E 6SW, UK. Tel: (UK) 0171 215 4857 Fax: (UK) 0171 215 4856. E-mail: robert.holkham@LOND04.dti.gov.uk

Teleconomy, ikke offentliggjort undersøgelsesrapport.

Denne rapport et resultat af ELISE-projektet som blev muliggjort ved hjælp af økonomisk støtte fra EU-Kommissionen under Leonardo da Vinci programmet. Forfatterne alene er ansvarlige for indholdet og udtrykker på ingen måde EU-Kommissionens holdninger og mening.